Německo - Výzkum, vývoj, inovace a vzdělávání, příležitosti pro český export. Mapa globálních oborových příležitostí 2024/2025
Věda, výzkum a inovace jsou prioritou pro budoucí prosperitu Německa. Spolková vláda za tímto účelem masivně investuje do podpory vědy a výzkumu především v perspektivních oborech jako jsou obnovitelné zdroje energie, zelené technologie, medicína a digitalizace. Celkové výdaje na vědu, výzkum a inovace v Německu činí kolem 120 mld. EUR ročně, tedy více než 3,1% HDP. Do roku 2025 se má tato částka zvýšit až na 3,5 % HDP ročně. Stále narůstá podíl soukromých inovativních společností na celkových investicích do vědy a výzkumu.
Prosperita Německa do značné míry závisí na inovační síle jeho ekonomiky. Špičkový výzkum a jeho aplikace v praxi jsou nepostradatelné. Spolkové ministerstvo pro výzkum a vzdělávání (BMBF) podporuje výzkum a vývoj perspektivních technologií s cílem vytvořit ekonomické a sociální základy pro další rozvoj.
Celkové výdaje na vědu, výzkum a inovace v Německu činí kolem 120 mld. EUR, což je více než 3,1 % HDP. Z toho 33 % byly výdaje pro státní (spolkové) a zemské instituce (15,6 mld. EUR) a vysoké školy (20 mld. EUR) a 68 % byly výdaje hospodářské sféry na výzkum.
V Německu funguje více než 1000 veřejně financovaných výzkumných institucí a kolem 450 sítí a klastrů pro výzkum a inovace a různá výzkumná a vývojová centra provozovaná průmyslovými skupinami. Největšími německými výzkumnými instituty jsou Společnost Maxe Plancka (Max-Planck-Gesellschaft) organizující zejména základní výzkum, dále Helmholtzova společnost (Helmholtz-Gemeinschaft) a Leibnizova společnost (Leibniz-Gemeinschaft), podporující sekundární výzkum, a Fraunhoferova společnost (Fraunhofer Gesellschaft), která se specializuje na transfer know-how a propojování akademické a komerční sféry. Max-Plancl-Gesellschaft organizuje v české republice první úspěšná centra dioscuri, například při Fyzikálním ústavu Akademie věd.
Spolkové ministerstvo vzdělávání a výzkumu podporuje inovativní projekty a nápady ve výzkumu prostřednictvím programů cíleného financování. Spolková vláda též poskytuje daňové pobídky společnostem, které jsou aktivní ve výzkumu a vývoji coby další nástroj pro přímé financování projektů návazně na zákon o daňových pobídkách pro výzkum a vývoj.
Spolupráce akademické a soukromé sféry v oblasti výzkumu, vývoje a inovace je v Německu motivována dotačními programy, o které se pod hlavičkou Spolkového ministerstvo pro výzkum a vzdělání starají dvě agentury – „Deutsche Agentur für Transfer und Motivation (DATI)“ a „Agentur für Sprunginnovation SPRIND“. DATI se zaměřuje především na univerzity aplikovaných věd a malé a střední univerzity. Jejich specifické know-how, konkrétní oblast inovací a místní potřeby jsou základem pro sítě transferu a partnerství s dalšími vědeckými institucemi, podniky, subjekty občanské společnosti nebo veřejné správy. DATI poskytuje pomoc při navázání partnerství a poskytuje finanční pomoc při realizaci společného výzkumu a transferu výsledků výzkumu. Cílem agentury SPRIND je objevovat a dále rozvíjet vědecké poznatky, které mají potenciál stát se praktickou inovací.
Dalším z důležitých nástrojů je zakládání dceřiných společností, které v Německu dlouhodobě vytváří nové podniky, a tím i pracovní místa. Dceřiné společnosti umožňují inovátorům rozvíjet jejich projekty s co největší volností. V současné době se podporované projekty týkají široké škály témat a řeší výzvy dnešní doby v oblasti zdravotní péče, ochrany klimatu, ochrany životního prostředí, technologické suverenity a komunikace. Podpořené projekty sahají od nového typu léku na Alzheimerovu chorobu až po inovativní řešení pro odstraňování mikroplastů z vod.
Zastřešující platformou česko-německé spolupráce v oblasti vědy a výzkumu je Strategický dialog, kde se tomuto tématu věnuje specializovaná pracovní skupina. Hlavními tématy jsou využití vodíku, digitalizace firemního sektoru (e-commerce, home office) i státní správy (e-government), Průmysl 4.0, technologie 5G a umělá inteligence. Technologická agentura ČR podporuje česko-saskou spolupráci v rámci programu Delta 2.
Příklady úspěšné česko-německé spolupráce jsou „Inovační laboratoř pro spolupráci mezi člověkem a robotem“ Českého institutu informatiky, robotiky a kybernetiky (CIIRC) v Praze a Německého výzkumného centra umělé inteligence (DFKI) se sídlem v Saarbrücken či „Testbed pro Průmysl 4.0“ při ČVUT. Jde o unikátní platformu kooperace průmyslu a akademické sféry, jejímiž hlavními partnery jsou firmy Siemens a ŠKODA AUTO a do projektu jsou zapojeny i firmy Bosch, Kuka či SAP.
V posledních letech se také konají česko-německé networkingové konference („Inovační dny“) za účasti akademické obce, inovativních firem, zájmových sdružení a státní správy zaměřené na témata jako mobilita a autonomní řízení, digitalizace či zelené technologie. Prioritní problematice vodíku se věnují pravidelné Hydrogen Days.
Článek je součástí projektu MZV Mapa globálních oborových příležitostí
Zprávy a články ke koronaviru a nemoci COVID-19
Poslední zprávy z rubriky Makroekonomika:
Přečtěte si také:
Prezentace
04.09.2024 Akciové portfolio Tomáše Vranky: Alphabet má…
02.09.2024 Nvidia opět překonala očekávání! Investoři…
29.08.2024 Změny v povinném ručení se blíží. Řidiči,…
Okénko investora
Petr Lajsek, Purple Trading
Ropa padá na roční minima! Kam až poklesnou ceny pohonných hmot?
Mgr. Timur Barotov, BHS
Miroslav Novák, AKCENTA
Jiří Cimpel, Cimpel & Partneři
Radoslav Jusko, Ronda Invest
Olívia Lacenová, Wonderinterest Trading Ltd.
Ali Daylami, BITmarkets
Jakub Petruška, Zlaťáky.cz