Japonsko - Zemědělství a potravinářství, příležitosti pro český export. Mapa globálních oborových příležitostí 2024/2025
V návaznosti na pandemii onemocnění COVID-19 významně posílil trh s potravinovými doplňky a produkty racionální výživy. Pokud se jedná o potravinové doplňky per se, tento segment na trhu s produkty zdravé výživy za uplynulé 3 roky posílil o 30%. V roce 2020 se v Japonsku prodaly suplementy v hodnotě 163 miliard JPY, v roce 2023 to bylo již 212,3 miliard JPY.
Dle průzkumu japonské Agentury na ochranu spotřebitele tvořily v roce 2023 tyto výrobky 23,6% celkové nabídky produktů zdravé výživy. Odhaduje se, že v následujícím roce by tento podíl mohl dosáhnout až jedné čtvrtiny. Nejžádanějšími funkčními potravinami jsou pak dle zjištění agentury sportovní potravinové doplňky a kosmetické doplňky stravy (např. doplňky pro výživu pleti či přípravky přispívající ke snížení hmotnosti). Pokud se jedná o další produkty racionální výživy, žádané jsou u japonských spotřebitelů cereálie či potraviny s vysokým podílem bílkovin (např. proteinové tyčinky).
Pokud se jedná o spotřebu alkoholických nápojů, dle informací japonského ministerstva zdravotnictví, práce a sociálních věcí (MHLW) se tato dostala na předkovidovou úroveň. MHLW v této souvislosti v únoru 2024 zveřejnilo vodítka týkající se konzumace alkoholu, jejichž cílem je zvýšit povědomí o souvisejících zdravotních rizicích. Pokyny zejména stanovují množství alkoholu, jehož požití dle ministerstva zvyšuje riziko vzniku onemocnění a snaží se občany nabádat k jeho umírněné konzumaci. Dle statistiky OECD přitom konzumace alkoholu dosáhla v Japonsku svého vrcholu v roce 1992, i tehdy se však držela pod průměrem vyspělých západních zemí, od té doby kontinuálně mírně klesá. Současně však stoupá obliba vybraných nápojů – např. exkluzivních zahraničních vín, dovážených a řemeslných piv či whisky.
V této souvislosti stojí za zmínku právě zvyšující se obliba kvalitních zahraničních vín. Pozornost spotřebitelů přitom nepřitahují pouze světově věhlasná označení, ale i produkce menších vinařství ze zemí, které nejsou primárně vnímány jako vinařské velmoci. Značné obliby pak dosáhla naturální a organická vína. Ruku v ruce s tímto trendem jde stoupající zájem spotřebitelů o expertní kurzy a someliérské certifikace: počet akreditovaných someliérů stoupl v Japonsku za posledních 20 let ze sedmi na čtyřicet tisíc.
Japonské Ministerstvo zemědělství, lesnictví a rybářství (MAFF) v současnosti implementuje Strategii zelených potravin (Green Food System Strategy). Cílem této strategie je zlepšení environmentálních, sociálních a ekonomických dopadů v celém dodavatelském řetězci do roku 2050, a to zejména s ohledem na cíl japonské vlády dosáhnout do tohoto roku uhlíkové neutrality. Konkrétně se jedná o následující cíle: nulové emise CO 2 mající původ v zemědělství, lesnictví a rybářství; snížení aplikace chemických hnojiv a pesticidů o 50 %; rozšíření plochy ekologického zemědělství na 1 mil. ha (zvýšení o 25 %) a zvýšení produktivity výrobců potravin minimálně o 30 %. Strategie zahrnuje plán rozvoje inovativních technologií a výrobních systémů do roku 2040 s plánovanou implementací do roku 2050.
S novým důrazem japonské vlády na ekologické hospodaření a produkci bioproduktů se očekává větší zájem spotřebitelů o produkty ekologického zemědělství, jakož i intenzivnější aplikace technologií smart agriculture.
Japonští zákonodárci současně poprvé za 25 let přistoupili k novelizaci Základního zákona o potravinách, zemědělství a venkovských oblastech, jenž stanovuje hlavní zásady japonské zemědělské politiky. Hlavní důraz má být v rámci revizních prací kladen na zajištění potravinové bezpečnosti země, a to zejména s ohledem na domácí demografický pokles a geo-politické nestabilitě ve světě. Za posledních 20 let se počet obyvatel, jejichž obživa závisí na zemědělství, snížil na polovinu a jejich průměrný věk se již blíží 70 letům (pro srovnání, v roce 2020 byl průměrný věk pracovníků v zemědělství 65 let).Velká očekávání jsou rovněž spojována s cílenějším využíváním informačních technologií a tzv. chytrým zemědělstvím. Právě o investicích do technologií v zemědělství se japonská vláda chystá jednat společně se soukromým sektorem v zemi.
Článek je součástí projektu MZV Mapa globálních oborových příležitostí
Zprávy a články ke koronaviru a nemoci COVID-19
Poslední zprávy z rubriky Makroekonomika:
Přečtěte si také:
Prezentace
04.09.2024 Akciové portfolio Tomáše Vranky: Alphabet má…
02.09.2024 Nvidia opět překonala očekávání! Investoři…
29.08.2024 Změny v povinném ručení se blíží. Řidiči,…
Okénko investora
Ali Daylami, BITmarkets
Petr Lajsek, Purple Trading
Ropa padá na roční minima! Kam až poklesnou ceny pohonných hmot?
Mgr. Timur Barotov, BHS
Miroslav Novák, AKCENTA
Jiří Cimpel, Cimpel & Partneři
Radoslav Jusko, Ronda Invest
Olívia Lacenová, Wonderinterest Trading Ltd.
Jakub Petruška, Zlaťáky.cz