Dopravní infrastruktura v Ústeckém kraji k 1. 1. 2023 - K 1. lednu 2023 bylo na území Ústeckého kraje 4 241 km silnic a dálnic, z toho 105 km připadalo na dálnice, silnice I. třídy tvořily 482 km, silnice II. třídy pokrývaly 903 km
K 1. lednu 2023 bylo podle údajů Ředitelství silnic a dálnic na území Ústeckého kraje 4 241 km silnic a dálnic, z toho 105 km připadalo na dálnice, silnice I. třídy tvořily 482 km, silnice II. třídy pokrývaly 903 km, nejvíce kilometrů bylo tvořeno silnicemi III. třídy – 2 751 km.
Celková délka silnic a dálnic(nezahrnuje místní komunikace,které slouží převážně místní dopravě na území obce a nejsou zařazené do celostátní silniční sítě, a účelové komunikace)v České republice pokrývala k 1. 1. 2023 celkem 55 862 km. Nejrozšířenější pozemní komunikací byly silnice III. třídy, které zaujímaly 34 064 km, tj. 61,0 % z celkové délky silnic a dálnic. Druhé nejrozšířenější byly silnice II. třídy (14 670 km, tj. 26,3 %), třetí nejrozšířenější byly silnice I. třídy s 5 765 kilometry (10,3 %). Dálnice představovaly pouze 2,4 % celkové délky silnic a dálnic a rozkládaly se na 1 363 km.
V mezikrajovém srovnání měl nejdelší silniční a dálniční síť Středočeský kraj (9 656 km), na republikové rozloze pozemních komunikací se podílel 17,3 %, druhý v pořadí byl Jihočeský kraj (6 151 km) s podílem 11,0 %. Ústecký kraj zaujímal se 7,6 % šesté nejvyšší místo.
Z hlediska relativního ukazatele – hustoty silniční sítě, což je přepočet délky silnic a dálnic na rozlohu kraje, zaujímal Ústecký kraj hodnotou 794,5 m/km2 třetí nejvyšší pozici po Středočeském a Pardubickém kraji (883,6 resp. 801,1 m/km2). Naproti tomu nejmenší hustotu silnic a dálnic vykazuje hlavní město Praha (159,4 m/km2).
Dálniční a silniční síť v Ústeckém kraji dosáhla k 1. lednu 2023 celkové délky 4 241 km a byla šestá nejdelší mezi kraji. Z hlediska struktury zaujímaly nejvyšší podíl silnice III. třídy, a to 64,9 % (2 751 km), druhou nejrozšířenější komunikací byly silnice II. třídy s 21,3 % (903 km). Silnice I. třídy zaujímaly 11,4 % (482 km), dálnice se na celkové délce silnic a dálnic Ústeckého kraje podílely 2,5 % (105 km).
Nejdelší silniční a dálniční sítí disponovali v okresech Litoměřice a Louny (964 resp. 939 km). Nejvyšší podíl silnic III. třídy se na celkové délce silnic a dálnic regionu vyskytoval v okrese Litoměřice (67,8 %), následoval okres Teplice (67,5 %). Podíl silnic II. třídy byl nejvyšší v okresech Děčín a Louny (23,4 resp. 23,2 %). Z meziregionálního pohledu měl nejvyšší podíl silnic I. třídy okres Most (23,5 %). Podíl dálnic z celkové délky dálniční a silniční sítě příslušného okresu byl nejvyšší v okrese Ústí nad Labem (7,9 %). Komunikace dálničního typu se nevyskytovaly v okresech Děčín a Most.
Z hlediska konstrukce vozovky silnic a dálnic převažovaly ve všech krajích plochy s litými živičnými materiály (asfalt), nejčastěji to byl živičný povrch střední, ve čtyřech krajích (Praha, Středočeský, Karlovarský a Moravskoslezský) se jednalo o živičný povrch těžký. V Jihomoravském kraji byl převažujícím krytem vozovky živičný povrch lehký. V Ústeckém kraji byl povrch silnic tvořen převážně živičným středním krytem (45,5 %), následoval živičný těžký povrch (41,4 %), 12,2 % silnic bylo pokryto živičným lehkým materiálem. V menší míře se na silnicích vyskytovaly i další různé povrchy, jako např. dlážděný, štěrkový, betonový.
Na ústeckých silnicích a dálnicích se k 1. 1. 2023 nacházelo 1 434 mostů o celkové délce 51 145 metrů. Nejvíce mostů bylo v okrese Litoměřice (240), naproti tomu nejméně mostů se nacházelo na okrese Most (132). Dle stavu nosné konstrukce nebo spodní stavby (bere se v úvahu horší stav) rozeznáváme u mostů škálu 7 stavů – od bezvadného, přes velmi dobrý, dobrý, uspokojivý, špatný, velmi špatný až po havarijní.
Z celkového počtu mostů jich bylo v Ústeckém kraji 105 bezvadných a tvořily 7,3 %. Z pohledu okresů bylo nejvíce mostů v bezvadném stavu v okresech Chomutov (25, tj. 10,8 %), Louny (24, tj. 10,1 %) a Litoměřice (23, tj. 9,6 % z celkového počtu mostů regionu). Naproti tomu v havarijním stavu byly v kraji 4 mosty (0,3 %) – po jednom v okresech Chomutov a Litoměřice a 2 mosty v okrese Ústí nad Labem. Ve velmi špatném stavu bylo v kraji celkem 109 mostů (7,6 %). Nejvíce se jich nacházelo v okrese Ústí nad Labem – 29 (13,2 %) a v okrese Teplice 18 mostů (12,2 %).
Na začátku ledna 2023 se v Ústeckém kraji nacházelo celkem 264 železničních přejezdů, z toho 14 křížilo silnice I. třídy, 73 silnice II. třídy a 177 se jich nacházelo na silnicích III. třídy. Nejvíce železničních přejezdů se nacházelo v okrese Louny a Litoměřice (67 resp. 65). Nejméně přejezdů bylo na okresech Most a Ústí nad Labem (12 resp. 13). Na silnicích I. třídy bylo nejvíce přejezdů evidováno v okrese Děčín (6), žádný železniční přejezd se u této kategorie silnic nenacházel v okrese Teplice. Na silnicích II. třídy bylo nejvíce přejezdů v okresech Louny a Děčín (22 resp. 21), nejméně v okrese Most (2). Na silnicích III. třídy evidovali nejvíce přejezdů v okresech Litoměřice a Louny (50 resp. 44), nejméně pak v okrese Ústí nad Labem (5). Dálnice na území Ústeckého kraje nekřížil žádný železniční přejezd.
Na území kraje bylo k 1. 1. 2023 evidováno celkem 406 podjezdů, z toho 20 % se jich nacházelo na ústeckých dálnicích, 29,8 % na silnicích I. třídy, 17,0 % na silnicích II. třídy a nejvyšší podíl (33,3 %) podjezdů byl na silnicích III. třídy. Z vnitroregionálního pohledu bylo nejvíce podjezdů v okresech Chomutov a Ústí nad Labem (84 resp. 80). Nejméně jich bylo evidováno v okrese Děčín (25).
Provozní délka železničních tratí dosáhla podle stavu ke konci roku 2021, kdy máme k dispozici údaje, za celou ČR 9 523 km. V Ústeckém kraji představovala celková provozní délka železničních tratí 1 080 km a byla druhá nejvyšší po Středočeském kraji (1 459 km). Na republikové délce železničních tratí se Ústecký kraj podílel 11,3 %. Hustota železniční sítě za celou Českou republiku představovala 120,7 m na km2 rozlohy republiky. Nejhustší železniční síť má hlavní město Praha (426,7 m/km2), druhá nejvyšší hustota železniční sítě se nacházela v našem kraji a představovala 202,2 m/km2.
Vodní cesty slouží v České republice převážně k dopravě osobními loděmi a sportovní plavbě. Celková délka splavných vodních cest pro pravidelnou dopravu činila v ČR k 31. 12. 2021 celkem 726,2 km. Délka splavných vodních cest v Ústeckém kraji je od roku 2009, kdy máme k dispozici údaje, neměnná a dosahuje 99,4 km. V mezikrajovém srovnání představuje třetí nejvyšší hodnotu. Nejdelší splavné vodní cesty vykazuje Středočeský kraj (237,2 km), následuje Jihočeský kraj se 145,0 km. Na opačném konci žebříčku se umístil Olomoucký kraj, který disponuje 2,0 km splavných vodních toků, druhé a třetí nejnižší místo obsadily ke konci roku 2021 Karlovarský a Moravskoslezský kraj (6,0 resp. 5,5 km).
Metodické vysvětlivky:
Pozemní komunikace je dopravní cesta určená k užití silničními a jinými vozidly a chodci, vč. pevných zařízení nutných pro zajištění tohoto užití a jeho bezpečnost. Dělí se na:
Dálnice jsou pozemní komunikace určené pro rychlou dálkovou a mezistátní dopravu silničními motorovými vozidly a budované bez úrovňových křížení, s oddělenými místy napojení pro vjezd a výjezd a se směrově oddělenými jízdními pásy. Dálnice je přístupná pouze silničním motorovým vozidlům, jejichž nejvyšší povolená rychlost není nižší, než stanoví zvláštní předpis. Podle svého určení a dopravního významu se rozdělují na dálnice I. a II. třídy.
Silnice je veřejně přístupná pozemní komunikace určená k užití silničními a jinými vozidly a chodci, tvoří silniční síť. Podle svého určení a dopravního významu se člení na silnice I. (určena zejména pro dálkovou a mezinárodní dopravu), II. (určena pro dopravu mezi okresy) a III. třídy, určena k vzájemnému spojení obcí nebo jejich napojení na ostatní pozemní komunikace (vč. úseků ve městech a obcích zařazených do silniční sítě).
Dále rozeznáváme ještě místní komunikace, což jsou veřejně přístupné pozemní komunikace, které slouží převážně místní dopravě na území obce, a účelové komunikace sloužící ke spojení jednotlivých nemovitostí pro potřeby vlastníků těchto nemovitostí nebo ke spojení těchto nemovitostí s ostatními pozemními komunikacemi nebo k obhospodařování zemědělských a lesních pozemků.
Provozní délka železničních tratí je délka průběžných kolejí. Nezapočítávají se do ní ostatní dopravní a manipulační koleje.
Celková délka splavných vodních cest zahrnuje rovněž cesty na nádržích a jezerech třídy 0 a bez klasifikace, sloužící převážně k dopravě osobními loděmi a sportovní plavbě.
Kontakt:
Růžena Funková
Krajská správa ČSÚ v Ústí nad Labem
e-mail: ruzena.funkova@czso.cz
tel.: 605 452 027
Přílohy
- Další informace týkající se silniční infrastruktury najdete na
-
Portálu ŘSD
Odkaz [nové okno]
- Data o železniční síti přebírá ČSÚ ze
-
Správy železnic
Odkaz [nové okno]
- a data o vodních cestách ze
-
Státní plavební správy
Odkaz [nové okno]
-
Dopravní infrastruktura v Ústeckém kraji k 1. 1. 2023 (aktualita v pdf)
Poslední zprávy z rubriky Z regionů:
Přečtěte si také:
Prezentace
02.05.2024 SCHLIEGER loni zaznamenal čtyřnásobný nárůst...
30.04.2024 Tesla po špatných výsledcích roste, Meta po...
Okénko investora
Mgr. Timur Barotov, BHS
Diverzifikace v době koncentrovaných akciových trhů – výzkum Goldman Sachs
Miroslav Novák, AKCENTA
Michal Brothánek, AVANT IS
Petr Lajsek, Purple Trading
Olívia Lacenová, Wonderinterest Trading Ltd.
Jakub Petruška, Zlaťáky.cz
Za 1. čtvrtletí roku 2024 rozšířila ČNB „zlatý poklad“ o dalších téměř 5 tun
Ali Daylami, BITmarkets
Jiří Cimpel, Cimpel & Partneři