Summer vibes Čechů, inflace, ČR vs. Švédsko a rozpočet EU
Z kartových transakcí za červenec můžeme odhadovat, jak Češi utrácejí toto léto. Celkové kartové transakce (výběry z bankomatu a platby kartou) nominálně vzrostly v červenci o9 % v meziročním srovnání. Růst zrychlil z červnových 7 %.
Vzhledem k tomu, že inflace je lehce nad dvěma procenty, tak čísla potvrzují oživení reálné spotřeby a ochotu Čechů opět utrácet. Zdá se, že letos více jezdíme do zahraničí a méně trávíme léto v ČR. Platby kartou za ubytování v ČR vzrostly nominálně o +4% y/y a v zahraničí o +21%. V případě restaurací to bylo v tuzemsku +2% a v zahraničí +16% meziročně.
Data také ukazují, že pokračuje trend méně-hotovostní ekonomiky. Výběry z bankomatů (a tedy i platby) v hotovosti rostou pomaleji (+3% meziročně) než celkové transakce. Platby kartou přes POS terminál vzrostly o +7% y/y v červenci a platby přes platební bránu (internet) o +34 % y/y.
Spotřebitelské ceny v červenci meziměsíčně vzrostly o+0,7% a meziroční inflace se zvýšila ze dvou na 2,2 %. Jirka mimo jiné píše: „Za relativně vysokou meziměsíční inflací stálo především zvýšení cen dovolených, což je ale obvyklé pro tento měsíc (sezónní vliv). A rostou také ceny služeb, což je odrazem slušné poptávky domácností. Vývoj cen dovolených byl jedním z důvodů, proč v červnu inflace překvapila směrem dolů. Namísto očekávaného zvýšení cen dovolených totiž (po sezónním očištění) došlo v červnu k poklesu cen, a to i přes silnou poptávku domácností. V červenci nicméně došlo ke korekci zpět. To potvrzuje náš pohled, že protiinflační data z června mohou být ovlivněna meziměsíční rozkolísaností dat. Korigovaly totiž také ceny potravin, které se v červenci (po červnovém poklesu) meziměsíčně zvýšily. A v relativně vysokém růstu pokračují i ceny služeb, které táhne nahoru oživení spotřebitelské poptávky.“ Ceny zboží vzrostly meziročně o 0,6 % (přechozí měsíc to bylo 0,2) a ceny služeb o 4,9 % (vs 4,9 %).
Zpět k Jirkovi: „Nízkou inflaci mírně nad 2 % čekáme i pro srpen, nicméně nejistota zůstane zvýšená. To platí především pro ceny potravin, kde může vzhledem k jejich rozkolísanosti dojít k možnému překvapení oběma směry. V září by pak inflace mohla zesílit (na 2,5-3,0 %), částečně kvůli vlivu srovnávací základny. Výraznější hodnoty celkové inflace pak čekáme pro konec roku, když ve čtvrtém čtvrtletí by mohla překonat 3 %. Důvodem bude vliv nízké základny z loňského roku a také působení několika proinflačních faktorů (oživení spotřeby, růst mezd apod.). Nejistotu představuje vývoj v Německu, když případné pozdější oživení německé ekonomiky by celkovou inflaci v Česku tlumilo.“
ČR má navíc vysoký počet odvratitelné úmrtnosti. Tedy úmrtí, kterým lze předcházet a kterým lze zabránit účinnými zásahy v oblasti veřejného zdraví a prevence. Tato úmrtí jsou více než dvojnásobná (233 na 100 tisíc obyvatel) ve srovnání s těmi, kterým šlo zabránit lepší zdravotní péči (102). A opět se podívejte na Švédko: 97. Pokud bychom měli podobně efektivní systém prevence, tak bychom mohli snížit preventabilní úmrtí téměř o 60 %.
Švédové mají o 10 let vyšší věk dožití ve zdraví než my. To je obrovský rozdíl v kvalitě života. Ministr zdraví chce pomoci snížit rozdíl na polovinu. Data OECD ukazují Švédsko dosahuje poloviční hodnotu ČR v případě úmrtí, kterým šlo zabránit včasnými a účinnými zásahy v oblasti zdravotní péče (53 vs 102 na 100 tisíc obyvatel). Myslíte si, že je to větším počtem nemocničních lůžek ve Švédsku? Veskutečnosti má Švédsko o 70 % nižší počet nemocničních lůžek než v ČR (na 100 tisíc obyvatel). Má lepší a efektivnější systém zdravotní péče!
USA prohlásily, že Írán nebo jeho proxies by mohly zaútočit na Izrael již tento týden. Cena ropy přesto klesá, protože obavy z poptávky (recese/zpomalení růstu) převažují nad geopolitickými obavami. OPEC totiž snížil prognózu poptávky po ropě pro letošní a příští rok. Ceny plynu (futures) vzrostly na 42 EUR/MWh (nejvyšší cena za osm měsíců) díky obavám dodávek plynu přes Ukrajinu.
Německo je největším čistým přispěvatelem do rozpočtu EU: 17 mld. EUR. To je téměř dvakrát více než Francie, kteří jsou na druhém místě. Pro srovnání, německá ekonomika je 1,5 větší než francouzská. Největší čistým příjemcem je Polsko 8 mld. EUR. Následuje Rumunsko (6) a Maďarsko (4,6). Maďarsko může být pro někoho překvapivé vzhledem k tomu, jak fungují instituce v Maďarsku a politickému příklonu Orbána.
Rozsáhlé kanadské lesní požáry v roce 2023 vytvořily 3,3 mld. tun CO2, což je 4x více CO2 vyprodukovala letadla v loňském roce.
Analyst
David Navratil
Česká spořitelna je bankou s nejdelší tradicí na českém trhu.
Téměř 200 let tvoří jeden ze základních pilířů českého bankovního systému. V
současnosti poskytuje služby pro přibližně 4,7 milionu klientů. Od roku 2000 je
součástí nadnárodní finanční skupiny Erste Group Bank.
Více informací na: www.csas.cz
Více zpráv k tématu Inflace
Poslední zprávy z rubriky Makroekonomika:
Přečtěte si také:
Prezentace
10.09.2024 Jak začít investovat? Tomáš Vranka z XTB zná…
04.09.2024 Akciové portfolio Tomáše Vranky: Alphabet má…
02.09.2024 Nvidia opět překonala očekávání! Investoři…
Okénko investora
Miroslav Novák, AKCENTA
Ali Daylami, BITmarkets
Petr Lajsek, Purple Trading
Ropa padá na roční minima! Kam až poklesnou ceny pohonných hmot?
Mgr. Timur Barotov, BHS
Jiří Cimpel, Cimpel & Partneři
Radoslav Jusko, Ronda Invest
Olívia Lacenová, Wonderinterest Trading Ltd.
Jakub Petruška, Zlaťáky.cz