Míra zadlužení vládních institucí v 1Q roku významně stoupla
Saldo hospodaření sektoru vládních institucí dosáhlo v prvním čtvrtletí roku 2021 schodku 136,3 mld. Kč, což představovalo 9,9 % HDP. Příjmy sektoru vládních institucí dosáhly 40,1 % HDP, zatímco výdaje 49,9 % HDP. Míra zadlužení sektoru vládních institucí vzrostla meziročně o 11,7 p. b. na 44,1 % HDP.
V prvním čtvrtletí roku 2021 došlo meziročně ke zhoršení salda hospodaření vládních institucí o 81,0 mld. Kč., k čemuž přispěly zejména ústřední vládní instituce, jejichž saldo hospodaření se zhoršilo o 88,9 mld. Kč a skončilo v deficitu 154,0 mld. Kč. Místní vládní instituce naopak hospodařily s přebytkem 13,6 mld. Kč, což meziročně představovalo nárůst o 2,1 mld. Kč. Hospodaření fondů sociálního zabezpečení se meziročně zlepšilo o 5,7 mld. Kč a skončilo přebytkem 4,1 mld. Kč.
Saldo hospodaření sektoru vládních institucí, 1. čtvrtletí 2019 – 1. čtvrtletí 2021
Období |
1.Q 2019 |
2.Q 2019 |
3.Q 2019 |
4.Q 2019 |
1.Q 2020 |
2.Q 2020 |
3.Q 2020 |
4.Q 2020 |
1.Q 2021 |
mld. Kč |
-1,7 |
27,3 |
16,4 |
-24,1 |
-55,3 |
-102,1 |
-49,0 |
-141,6 |
-136,3 |
% HDP |
-0,1 |
1,9 |
1,1 |
-1,6 |
-4,0 |
-7,6 |
-3,4 |
-9,3 |
-9,9 |
Poznámka: Údaje v tabulce nejsou sezónně očištěny, nelze je srovnávat mezičtvrtletně.
Celkové příjmy sektoru vládních institucí stouply meziročně o 0,8 %. Na meziročním růstu příjmů se podílelo zejména zvýšení příjmů ze sociálních příspěvků (+8,5 % na 239,4 mld. Kč) a běžných transferů (+12,4 % na 14,4 mld. Kč). Naopak nejvíce klesly daně z příjmů (-8,4 % na 99,8 mld. Kč), daně z výroby a dovozu (-2,4 % na 143,0 mld. Kč), kapitálové transfery (-28,0 % na 6,8 mld. Kč) a příjmy z důchodů z vlastnictví (-35,4 % na 2,8 mld. Kč).
Celkové výdaje vládních institucí vzrostly meziročně o 14,1 %. Nejvíce vzrostly výdaje na sociální dávky (+11,8 % na 268,7 mld. Kč), dotace (+80,2 % na 62,0 mld. Kč), na kapitálové transfery (+493,6 % na 22,3 mld. Kč), náhrady zaměstnancům (+5,2 % na 154,6 mld. Kč) a na ostatní běžné transfery (+16,1 % na 40,1 mld. Kč).
Míra zadlužení sektoru vládních institucí meziročně vzrostla z 32,4 % na 44,1 % HDP, přičemž klesající nominální HDP přispěl k nárůstu zadlužení o 0,7 p. b. Nominální dluh vládních institucí meziročně vzrostl o 630,3 mld. na 2 519,1 mld. a jeho příspěvek činil 11,0 p. b. Mezičtvrtletně došlo k nárůstu míry zadlužení o 6,3 p. b. Nominální dluh stoupl mezičtvrtletně o 366,1 mld. Kč a přispěl ke zvýšení míry zadlužení o 6,4 p. b., naopak příspěvek HDP působil opačným směrem a činil -0,1 p. b.
V prvním čtvrtletí 2021 byl nárůst dluhu (366,1 mld. Kč) výrazně vyšší než deficit hospodaření (136,3 mld. Kč). Vládní instituce si vypůjčily o 229,8 mld. Kč více, než byla jejich potřeba financování, což se projevilo nárůstem hodnoty držených aktiv, zejména vkladů.
Z hlediska jednotlivých komponent dluhu byl meziroční nárůst zaznamenán nejen u emitovaných cenných papírů (+497,3 mld. Kč), ale i objemu přijatých úvěrů (+ 134,6 mld. Kč), zatímco objem vkladů klesl o 1,7 mld. Kč. Podíl emitovaných cenných papírů klesl meziročně o 2,9 p. b. na 87,7 %, emitované cenné papíry však i nadále zůstávají hlavní komponentou dluhu. Hodnota emitovaných cenných papírů a přijatých úvěrů stoupla též mezičtvrtletně.
Dluh sektoru vládních institucí, 1. čtvrtletí 2019 – 1. čtvrtletí 2021
Saldo hospodaření vládních institucí po očištění o sezónní a kalendářní vlivy skončilo v deficitu 128,9 mld. Kč, který odpovídal 8,8 % HDP. Mezičtvrtletně se zhoršilo saldo hospodaření o 9,8 mld. Kč. Vývoj salda hospodaření vládních institucí očištěného o sezónní a kalendářní vlivy ilustruje následující graf.
Sezónně očištěné saldo hospodaření vládních institucí, 1. čtvrtletí 2019 – 1. čtvrtletí 2021
Údaje za vládní finanční statistiku byly v 1. čtvrtletí roku 2021 i nadále ovlivněny důsledky epidemické situace v souvislosti s šířením nemoci COVID_19, kdy zůstávala v platnosti řada mimořádných vládních opatření.
Poznámky:
Kvantifikace fiskálních ukazatelů je založena na metodice Evropského systému národních účtů (ESA 2010). Uvedené údaje jsou v metodickém souladu s údaji sloužícími pro účely statistiky nadměrného dluhu (EDP, excessive deficit procedure) a pro hodnocení plnění maastrichtských konvergenčních kritérií.
Přebytek/deficit vládních institucí je výše čistých půjček (+) nebo výpůjček (-) v systému národního účetnictví. Ukazatel vyjadřuje schopnost sektoru v daném období financovat (+) jiné sektory ekonomiky nebo potřebu tohoto sektoru být ostatními sektory financován (-).
Dluh vládních institucí představuje výši konsolidovaných závazků sektoru vládních institucí vyplývající z přijatých vkladů, emitovaných dluhových cenných papírů a přijatých půjček. U cizoměnových dluhových nástrojů zajištěných proti měnovému riziku je ocenění provedeno na bázi smluvního kurzu.
Saldo hospodaření je porovnáno s výší HDP v daném čtvrtletí v běžných cenách. Výše konsolidovaného dluhu vládních institucí je porovnána se součtem posledních čtyř čtvrtletních HDP v běžných cenách. Údaje o saldu hospodaření a dluhu vládních institucí jsou součástí tabulek Transmisního programu (tabulka 25 a tabulka 28) publikovaných na stránkách ČSÚ v sekci „HDP, Národní účty“.
(http://apl.czso.cz/pll/rocenka/rocenka.indexnu_gov)
Pokud není uvedeno jinak, data nejsou očištěna o sezónní a kalendářní vlivy.
Zodpovědný vedoucí pracovník ČSÚ: Ing. Helena Houžvičková, ředitelka odboru vládních a finančních účtů, tel.: 704 688 734, e-mail: helena.houzvickova@czso.cz
Kontaktní osoba: Ing. Jaroslav Kahoun, vedoucí oddělení vládních účtů, tel.: 274 054 232, e-mail: jaroslav.kahoun@czso.cz
Termín zveřejnění další RI: 1. 10. 2021
- rok 2021 | 1. čtvrtletí 2021
- rok 2020 | 4. čtvrtletí 2020 | 3. čtvrtletí 2020 | 2. čtvrtletí 2020 | 1. čtvrtletí 2020
- rok 2019 | 4. čtvrtletí 2019 | 3. čtvrtletí 2019 | 2. čtvrtletí 2019 | 1. čtvrtletí 2019
- rok 2018 | 4. čtvrtletí 2018 | 3. čtvrtletí 2018 | 2. čtvrtletí 2018 | 1. čtvrtletí 2018
- rok 2017 | 4. čtvrtletí 2017 | 3. čtvrtletí 2017 | 2. čtvrtletí 2017 | 1. čtvrtletí 2017
- rok 2016 | 4. čtvrtletí 2016 | 3. čtvrtletí 2016 | 2. čtvrtletí 2016 | 1. čtvrtletí 2016
- rok 2015 | 4. čtvrtletí 2015 | 3. čtvrtletí 2015 | 2. čtvrtletí 2015 | 1. čtvrtletí 2015
Zveřejněno dne: 30.06.2021
Data jsou platná ke dni zveřejnění publikace.
30. 6. 2021
Míra zadlužení vládních institucí významně stoupla
Deficit a dluh vládních institucí – 1. čtvrtletí 2021
Saldo hospodaření sektoru vládních institucí dosáhlo v prvním čtvrtletí roku 2021 schodku 136,3 mld. Kč, což představovalo 9,9 % HDP. Příjmy sektoru vládních institucí dosáhly 40,1 % HDP, zatímco výdaje 49,9 % HDP. Míra zadlužení sektoru vládních institucí vzrostla meziročně o 11,7 p. b. na 44,1 % HDP.
V prvním čtvrtletí roku 2021 došlo meziročně ke zhoršení salda hospodaření vládních institucí o 81,0 mld. Kč., k čemuž přispěly zejména ústřední vládní instituce, jejichž saldo hospodaření se zhoršilo o 88,9 mld. Kč a skončilo v deficitu 154,0 mld. Kč. Místní vládní instituce naopak hospodařily s přebytkem 13,6 mld. Kč, což meziročně představovalo nárůst o 2,1 mld. Kč. Hospodaření fondů sociálního zabezpečení se meziročně zlepšilo o 5,7 mld. Kč a skončilo přebytkem 4,1 mld. Kč.
Saldo hospodaření sektoru vládních institucí, 1. čtvrtletí 2019 – 1. čtvrtletí 2021
Období |
1.Q 2019 | 2.Q 2019 | 3.Q 2019 | 4.Q 2019 | 1.Q 2020 | 2.Q 2020 | 3.Q 2020 | 4.Q 2020 | 1.Q 2021 |
mld. Kč |
-1,7 | 27,3 | 16,4 | -24,1 | -55,3 | -102,1 | -49,0 | -141,6 | -136,3 |
% HDP |
-0,1 | 1,9 | 1,1 | -1,6 | -4,0 | -7,6 | -3,4 | -9,3 | -9,9 |
Poznámka: Údaje v tabulce nejsou sezónně očištěny, nelze je srovnávat mezičtvrtletně.
Celkové příjmy sektoru vládních institucí stouply meziročně o 0,8 %. Na meziročním růstu příjmů se podílelo zejména zvýšení příjmů ze sociálních příspěvků (+8,5 % na 239,4 mld. Kč) a běžných transferů (+12,4 % na 14,4 mld. Kč). Naopak nejvíce klesly daně z příjmů (-8,4 % na 99,8 mld. Kč), daně z výroby a dovozu (-2,4 % na 143,0 mld. Kč), kapitálové transfery (-28,0 % na 6,8 mld. Kč) a příjmy z důchodů z vlastnictví (-35,4 % na 2,8 mld. Kč).
Celkové výdaje vládních institucí vzrostly meziročně o 14,1 %. Nejvíce vzrostly výdaje na sociální dávky (+11,8 % na 268,7 mld. Kč), dotace (+80,2 % na 62,0 mld. Kč), na kapitálové transfery (+493,6 % na 22,3 mld. Kč), náhrady zaměstnancům (+5,2 % na 154,6 mld. Kč) a na ostatní běžné transfery (+16,1 % na 40,1 mld. Kč).
Míra zadlužení sektoru vládních institucí meziročně vzrostla z 32,4 % na 44,1 % HDP, přičemž klesající nominální HDP přispěl k nárůstu zadlužení o 0,7 p. b. Nominální dluh vládních institucí meziročně vzrostl o 630,3 mld. na 2 519,1 mld. a jeho příspěvek činil 11,0 p. b. Mezičtvrtletně došlo k nárůstu míry zadlužení o 6,3 p. b. Nominální dluh stoupl mezičtvrtletně o 366,1 mld. Kč a přispěl ke zvýšení míry zadlužení o 6,4 p. b., naopak příspěvek HDP působil opačným směrem a činil -0,1 p. b.
V prvním čtvrtletí 2021 byl nárůst dluhu (366,1 mld. Kč) výrazně vyšší než deficit hospodaření (136,3 mld. Kč). Vládní instituce si vypůjčily o 229,8 mld. Kč více, než byla jejich potřeba financování, což se projevilo nárůstem hodnoty držených aktiv, zejména vkladů.
Z hlediska jednotlivých komponent dluhu byl meziroční nárůst zaznamenán nejen u emitovaných cenných papírů (+497,3 mld. Kč), ale i objemu přijatých úvěrů (+ 134,6 mld. Kč), zatímco objem vkladů klesl o 1,7 mld. Kč. Podíl emitovaných cenných papírů klesl meziročně o 2,9 p. b. na 87,7 %, emitované cenné papíry však i nadále zůstávají hlavní komponentou dluhu. Hodnota emitovaných cenných papírů a přijatých úvěrů stoupla též mezičtvrtletně.
Dluh sektoru vládních institucí, 1. čtvrtletí 2019 – 1. čtvrtletí 2021
Saldo hospodaření vládních institucí po očištění o sezónní a kalendářní vlivy skončilo v deficitu 128,9 mld. Kč, který odpovídal 8,8 % HDP. Mezičtvrtletně se zhoršilo saldo hospodaření o 9,8 mld. Kč. Vývoj salda hospodaření vládních institucí očištěného o sezónní a kalendářní vlivy ilustruje následující graf.
Sezónně očištěné saldo hospodaření vládních institucí, 1. čtvrtletí 2019 – 1. čtvrtletí 2021
Údaje za vládní finanční statistiku byly v 1. čtvrtletí roku 2021 i nadále ovlivněny důsledky epidemické situace v souvislosti s šířením nemoci COVID_19, kdy zůstávala v platnosti řada mimořádných vládních opatření.
Poznámky:
Kvantifikace fiskálních ukazatelů je založena na metodice Evropského systému národních účtů (ESA 2010). Uvedené údaje jsou v metodickém souladu s údaji sloužícími pro účely statistiky nadměrného dluhu (EDP, excessive deficit procedure) a pro hodnocení plnění maastrichtských konvergenčních kritérií.
Přebytek/deficit vládních institucí je výše čistých půjček (+) nebo výpůjček (-) v systému národního účetnictví. Ukazatel vyjadřuje schopnost sektoru v daném období financovat (+) jiné sektory ekonomiky nebo potřebu tohoto sektoru být ostatními sektory financován (-).
Dluh vládních institucí představuje výši konsolidovaných závazků sektoru vládních institucí vyplývající z přijatých vkladů, emitovaných dluhových cenných papírů a přijatých půjček. U cizoměnových dluhových nástrojů zajištěných proti měnovému riziku je ocenění provedeno na bázi smluvního kurzu.
Saldo hospodaření je porovnáno s výší HDP v daném čtvrtletí v běžných cenách. Výše konsolidovaného dluhu vládních institucí je porovnána se součtem posledních čtyř čtvrtletních HDP v běžných cenách. Údaje o saldu hospodaření a dluhu vládních institucí jsou součástí tabulek Transmisního programu (tabulka 25 a tabulka 28) publikovaných na stránkách ČSÚ v sekci „HDP, Národní účty“.
(http://apl.czso.cz/pll/rocenka/rocenka.indexnu_gov)
Pokud není uvedeno jinak, data nejsou očištěna o sezónní a kalendářní vlivy.
Zodpovědný vedoucí pracovník ČSÚ: |
Ing. Helena Houžvičková, ředitelka odboru vládních a finančních účtů, tel.: 704 688 734, e-mail: helena.houzvickova@czso.cz |
Kontaktní osoba: |
Ing. Jaroslav Kahoun, vedoucí oddělení vládních účtů, tel.: 274 054 232, e-mail: jaroslav.kahoun@czso.cz |
Termín zveřejnění další RI: |
1. 10. 2021 |
Poslední zprávy z rubriky Makroekonomika:
Přečtěte si také:
Prezentace
04.09.2024 Akciové portfolio Tomáše Vranky: Alphabet má…
02.09.2024 Nvidia opět překonala očekávání! Investoři…
29.08.2024 Změny v povinném ručení se blíží. Řidiči,…
Okénko investora
Ali Daylami, BITmarkets
Petr Lajsek, Purple Trading
Ropa padá na roční minima! Kam až poklesnou ceny pohonných hmot?
Mgr. Timur Barotov, BHS
Miroslav Novák, AKCENTA
Jiří Cimpel, Cimpel & Partneři
Radoslav Jusko, Ronda Invest
Olívia Lacenová, Wonderinterest Trading Ltd.
Jakub Petruška, Zlaťáky.cz