Tádžikistán se potýká se sezonními problémy při produkci
elektrické energie, kdy na jaře a v létě je jí nadbytek, zatímco v podzimních a zimních měsících není vždy dostačující. Navzdory pokroku v rozšiřování zdrojů
deficit elektřiny v zimě dosahuje 2,2–2,5 miliardy
kWh, což je 15,5 % roční produkce. Na jednu stranu je potenciál výroby
vodní energie trojnásobně vyšší, než je aktuální produkce, a proto se země zaměřuje v první řadě na
hydroenergetiku, zároveň je nutné rozšiřovat i jiné zdroje. Národní rozvojová strategie
Tádžikistánu do
roku 2030 (označovaná jako 10/10/10,10-500) předpokládá zvýšení produkce
energie do 10
GW, snížení
energetických ztrát o 10 %, zvýšení
exportu elektrické energie na 10 mld.
kWh za
rok a diverzifikaci zdrojů o 10 % s dodatečnou produkcí 500 mil.
kWh za
rok prostřednictvím
solárních zdrojů. Většina malých a středních
vodních elektráren v
Tádžikistánu je starší padesáti
let a potřebuje modernizaci, což skýtá příležitosti pro
české firmy. Kromě příležitostí při probíhající výstavbě ?bří
vodní elektrárny Rogun, se nabízí také uplatnění při výstavbě několika desítek malých
vodních elektráren (do 20
MW), jež jsou v plánu. Související možnosti jsou při dostavbě a modernizaci přenosových soustav a distribučních sítí.
Fond rozvoje obnovitelných zdrojů
Tádžikistánu má v plánu realizaci několika
PPP projektů na výstavbu
solárních elektráren ve spolupráci s
EBRD a
Světovou bankou, které by vykrývaly nižší produkci v zimních měsících.
Tádžikistán se chce
stát významným hráčem v
energetice Střední
Asie, již nyní exportuje část své
elektrické energie do
Afghánistánu a
Pákistánu, a má zájem tyto kapacity mnohonásobně zvýšit. Jako nejvíce perspektivní
cesta pro zapojení v oblasti
energetiky se nabízí prostřednictvím mezinárodních grantů a projektů.
Článek je součástí projektu MZV Mapa globálních oborových příležitostí