Jihoafrická republika - Energetika, příležitosti pro český export. Mapa globálních oborových příležitostí 2024/2025
Hospodářství JAR je vysoce závislé na fosilních palivech, především na uhlí, ze kterého se generuje přibližně 77 % elektřiny. Energetická infrastruktura je ve velmi zanedbaném stavu. Řada elektráren či jejich částí o souhrnné kapacitě až 14 000 MW nejsou schopné provozu a země se tak často potýká s řízenými výpadky elektřiny, tzv. loadsheddingem. Velký důraz je proto kladen na navyšování kapacity energie z obnovitelných zdrojů, k čemuž má země vynikající geografické i technologické předpoklady. V současnosti dochází k celé řadě reforem otevírajícím trh nezávislým producentům energie a obrovské vládní podpoře se těší i plánované projekty v oblasti „zeleného“ vodíku.
Situace na poli energetiky lze v JAR považovat za dlouhodobě znepokojující. Jedním z hlavních důvodů je státní energetický monopol Eskom, který je dlouhodobě předlužen a v současnosti probíhá jeho rozdělení na tři nezávislé entity, a sice na výrobu energie, její přenos a distribuci.
Vzhledem k tomu, že JAR oplývá značnými zásobami uhlí, zhruba 77 % elektřiny se generuje v uhelných elektrárnách, přičemž většina z nich již překročila svůj životní cyklus a vyžaduje esenciální revitalizaci či úplné vyřazení z provozu. Vlivem četných poruch a mnohdy přetížené rozvodové sítě dochází k tomu, že dle rozvrhu a momentální potřeby je často přerušována dodávka elektřiny, což má pochopitelně dalekosáhlé dopady na místní obyvatelstvo, podnikatele a celkově tak negativně přispívá k hospodářské situaci a sociálnímu napětí v JAR. Pro ilustraci, jihoafrická Rada pro vědecký a průmyslový výzkum (CSIR) odhaduje, že každý den loadsheddingu stojí jihoafrickou ekonomiku 750 mil. až 1 mld. CZK. Dle řady expertů proto jihoafrické hospodářství přichází kvůli loadsheddingu přibližně o 25 % svého potenciálního HDP. Vlivem globálních trendů a Pařížské klimatické dohody, nejsou již nadále jihoafrické finanční instituce ochotny financovat energii z fosilních paliv, a proto mnohé uhelné elektrárny budou po vyřazení z provozu bezcenným aktivem. V současné době probíhají v JAR přípravy zevrubného akčního plánu pro přechod na obnovitelné zdroje (South African Renewable Energy Masterplan), neboť revidovaná energetická strategie představená v roce 2023 (IRP), která má vejít v platnost v průběhu roku 2024, vytyčila ambiciózní cíl do roku 2030 získávat nejméně 41 % energie z obnovitelných zdrojů (současně jde pouze o 16,1 %), ke splnění emisně-redukčních cílů bude ale třeba celý proces urychlit. V tomto smyslu lze pozitivně vítat regulatorní změnu v oblasti registrace nezávislých producentů energie z obnovitelných zdrojů, neboť původní hranice 100 MW byla v průběhu roku 2022 zcela odstraněna a nově tak projekty nebudou muset procházet zdlouhavým licenčním řízením u regulátora trhu s energií NERSA. Pro energetické projekty, jejichž odběratelem je stát, respektive společnost Eskom, slouží program Renewable Independent Power Producer Programme (REIPPP). V rámci jednotlivých kol REIPPP se pravidelně vyzývají zájemci o realizaci projektů obnovitelné energie k podání svých návrhů, přičemž v současnosti proběhlo již 7. kolo této iniciativy. Zásadním problémem je však nedostatečná kapacita přenosové sítě v klíčových provinciích, které mají nejlepší předpoklady pro implementaci projektů mimo jiné v oblasti solární a větrné energie. V rámci 6. kola REIPPP tak z tohoto důvodů mohly být z původně zamýšlených projektů ve výši 4,2 GW schváleny pouze projekty jejichž souhrnná generační kapacita se pohybovala okolo 1 GW. Největší potenciál proto tkví především v decentralizaci projektů, jejichž primárním odběratelem není Eskom, ale soukromé subjekty, a to především společnosti s vysokou energetickou náročností.
Za pozitivní lze považovat meziresortní snahu jihoafrické vlády včele s ministerstvem obchodu, průmyslu a hospodářské soutěže (DTIC) vytvořit tzv. Energy One-Stop-Shop. Jedná se o platformu, která má za cíl konsolidovat komplexní proces administrativních povolení v oblasti energetických projektů. Energy One-Stop-Shop by měl být plně k dispozici případným zájemcům o investice do jihoafrické energetiky již v průběhu roku 2023.
Příslibem změny a příležitostí v jihoafrické energetice je bezesporu i nedávný slib ze strany Německa, Francie, Velké Británie, USA a EU poskytnout JAR na „ozelenění“ hospodářství 8,5 mld. USD formou přímých investic, výhodných půjček či grantů.
Obrovský potenciál v JAR představuje tzv. zelený vodík a veškeré technologie s ním související. JAR má dle odborníků potenciál stát se významným exportérem zeleného vodíku a současně tak snížit své emise skleníkových plynů až o 70 %. Aby však mohlo být potenciálu, který zelený vodík v JAR skýtá, plně využito, je třeba splnit celou řadu zásadních předpokladů. Kromě vytvoření nezbytné infrastruktury pro výrobu, skladování a převoz vodíku se samozřejmě v obecné rovině jedná o zefektivnění technologií obnovitelných zdrojů energie. Pro jednotlivá energeticky náročná a na fosilních palivech založená odvětví se pak jedná i o na míru šitá řešení, která umožní hladký přechod na čisté zdroje energie. Veškeré tyto nutné kroky implementace vodíkového hospodářství v JAR představují velké množství příležitostí pro české podniky specializující se jak na výrobu zeleného vodíku či na technologie a infrastrukturu s ní spjatou. V obecnější rovině pak i pro společnosti, které oplývají know-how v oblasti přechodu od fosilních paliv na čisté zdroje energie. V neposlední řadě lze v JAR najít uplatnění i v nacházení nového využití staré, na fosilních palivech založené, infrastruktury či v oblasti tzv. energy storage.
Článek je součástí projektu MZV Mapa globálních oborových příležitostí
Zprávy a články ke koronaviru a nemoci COVID-19
Poslední zprávy z rubriky Makroekonomika:
Přečtěte si také:
Prezentace
02.09.2024 Nvidia opět překonala očekávání! Investoři…
29.08.2024 Změny v povinném ručení se blíží. Řidiči,…
Okénko investora
Jiří Cimpel, Cimpel & Partneři
Radoslav Jusko, Ronda Invest
Olívia Lacenová, Wonderinterest Trading Ltd.
Miroslav Novák, AKCENTA
Ali Daylami, BITmarkets
Petr Lajsek, Purple Trading
Jakub Petruška, Zlaťáky.cz
Štěpán Křeček, BHS