Příjmy a životní podmínky domácností v Ústeckém kraji v roce 2022 - celkem 342,2 tisíce domácností s průměrným početem členů na domácnost 2,26
V Ústeckém kraji bylo v roce 2022 celkem 342,2 tis. domácností, průměrný počet členů na domácnost byl 2,26. Čisté peněžní příjmy domácností ve výši 238,4 tis. Kč na osobu ročně byly třetí nejvyšší v ČR, náklady na bydlení byly druhé nejvyšší po hlavním městě Praze. Ústecké domácnosti, častěji než ve většině ostatních krajů ČR, uváděly jako problémy s bydlením znečištěné okolí a vandalství a kriminalitu.
V první polovině roku 2022 se uskutečnil již osmnáctý ročník výběrového šetření „Životní podmínky“, které mapovalo situaci českých domácností v roce 2021 a v období dotazování. Při interpretaci a analýze výsledků šetření je třeba mít neustále na paměti, že vznikly zpracováním dat získaných z výběrového šetření. Všechny publikované výsledky jsou tedy statistické odhady zatížené určitou chybou a nikoliv přesná čísla.
V roce 2022 bylo v Ústeckém kraji 342 184 domácností, tyto domácnosti měly 772 048 členů, tj. průměrně 2,26 členů na domácnost. Na celkovém počtu domácností ČR se Ústecký kraj podílel 7,6 % (celkem za ČR 4 490 188 domácností), což byl v mezikrajském srovnání pátý nejvyšší podíl. Průměrný počet členů na domácnost dosáhl v Ústeckém kraji stejně jako v Plzeňském kraji hodnoty 2,26 a byl třetí nejnižší v ČR po hl. m. Praze (2,01 členů na domácnost) a Karlovarském kraji (2,14 členů na domácnost). Nejvyšší průměrný počet členů na domácnost byl zjištěn ve Středočeském kraji (2,47).
Z dlouhodobého pohledu je patrný nárůst počtu domácností, naproti tomu celkový počet členů domácností dlouhodobě klesá, což se projevuje rovněž v poklesu průměrného počtu členů na domácnost. Za uplynulých 14 let byl loňský počet domácností v kraji čtvrtý nejvyšší, zatímco počet členů domácností byl za toto období nejnižší.
V průměru připadalo v roce 2022 na domácnost 1,02 pracujících, 0,53 vyživovaných dětí a 0,08 nezaměstnaných. Zatímco podíl pracujících je v Ústeckém kraji (společně s hl. m. Prahou a Moravskoslezským krajem) druhý nejnižší po Karlovarském kraji (1,00 pracujících na domácnost), počet nezaměstnaných je v Ústeckém kraji nejvyšší (0,08 stejně jako v Moravskoslezském kraji).
Příjmy domácností se v rámci šetření zjišťují vždy za předchozí rok. V rámci šetření za rok 2022 se zjišťovaly příjmy za rok 2021. V Ústeckém kraji dosáhly roční čisté peněžní příjmy na osobu 238 354 Kč. Meziročně došlo k nárůstu čistých příjmů o 4,0 % (+9 109 Kč). Z pohledu celé ČR byly roční čisté peněžní příjmy domácností v Ústeckém kraji třetí nejvyšší po hl. m. Praze (323 030 Kč/rok) a Středočeském kraji (238 994 Kč/rok). Nejnižší čisté příjmy na osobu byly zjištěny v Jihočeském kraji (217 951 Kč/rok) a Zlínském kraji (217 992 Kč/rok). Průměrný čistý příjem domácností v Ústeckém kraji byl o 1,2 % nižší než průměrný čistý příjem domácností v ČR (241 161 Kč), v porovnání s příjmem v Praze byl nižší o 26,2 %.
V roce 2022 patřil největší podíl domácností v Ústeckém kraji do příjmové skupiny 15 001 – 20 000 Kč čistého měsíčního příjmu na osobu, a to 29,1 %. Druhý nejvyšší podíl domácností (26,9 %) patřil do příjmové skupiny 20 001 – 30 000 Kč. Při porovnání struktury skupin domácností podle čistého měsíčního příjmu ve všech krajích má Ústecký kraj druhý nejvyšší podíl skupin domácností s příjmy do 6 000 Kč na osobu (2,3 %). Více má jen Moravskoslezský kraj (2,8 %). Meziročně poklesl podíl domácností ve všech příjmových skupinách do 15 000 Kč, podíl domácností v příjmových skupinách nad 15 001 Kč naproti tomu vzrostl, nejvíce ve skupině 20 001–30 000 Kč, a to o 7,6 p. b. (procentního bodu).
Z výše uvedeného grafu je patrné, že struktura domácností podle velikosti čistého měsíčního příjmu na osobu v Ústeckém kraji se v roce 2022 více podobá struktuře ČR, než tomu bylo v roce 2019. Oproti ČR byl vloni v našem kraji vyšší podíl domácností ve většině příjmových skupin vyjma skupiny s 15 001–20 000 Kč na osobu (méně o 1,8 p. b.), skupiny 30 001–50 000 (méně o 1,9 p. b.) a u skupiny s příjmy nad 50 001 (méně o 0,6 p. b.).
Při dotazování na druh domu v Ústeckém kraji 33,5 % domácností uvedlo, že bydlelo v rodinném domě a 66,4 % v bytovém domě, přičemž 31,6 % domácností bydlelo v bytě ve vlastním domě, 24,5 % obývalo byt v osobním vlastnictví, 13,5 % žilo v družstevním bytě, 26,1 % v pronajatém bytě a 4,3 % domácností bydlelo u příbuzných a známých. Podíl domácností žijících v pronájmu byl v Ústeckém kraji třetí nejvyšší po hl. m. Praze (31,7 %) a Karlovarském kraji (27,2 %). V Ústeckém kraji rovněž žil druhý nejvyšší podíl domácností v družstevních bytech (13,5 %) po Moravskoslezském kraji, kde bydlí v družstevních bytech 17,0 domácností.
Náklady na bydlení měsíčně na domácnost celkem dosáhly v roce 2022 v Ústeckém kraji výše 7 180 Kč, což je o 360 Kč (5,3 %) více než je republikový průměr (6 820 Kč). Meziročně byl zaznamenán nárůst o 12,4 % (793 Kč). Náklady na bydlení byly v Ústeckém kraji druhé nejvyšší v ČR po hlavním městě Praze, kde celkové náklady za bydlení na domácnost dosáhly hodnoty 9 186 Kč za měsíc. Nejnižší náklady na bydlení byly zjištěny v kraji Vysočina, a to 5 871 Kč.
V rámci subjektivního hodnocení problémů s bydlením uvedlo 11,8 % domácností Ústeckého kraje, že vnímají jako problém hluk z domu, resp. ulice, 10,6 % domácností si stěžovalo na znečištěné okolní prostředí a 9,5 % domácností mělo problém s vandalstvím a kriminalitou v okolí. Z vývoje posledních let je patrné, že podíl domácností uvádějících zmíněné faktory jako problém, převážně klesá, přesto je bydlení v Ústeckém kraji těmito problémy zatíženo častěji, než ve většině ostatních krajů. Na hluk domu resp. ulice si mnohem častěji stěžují domácnosti v hl. m. Praze (17,8 %), v Olomouckém (17,5 %) a Královéhradeckém kraji (17,1 %). Znečištěné okolí vnímají jako problém častěji pouze domácnosti v hl. m. Praze (13,2 %) a stejnou měrou jako v našem kraji je znečištěné okolí považováno za problém ještě v Moravskoslezském kraji (10,6 %). Vandalství a kriminalitu uvedly častěji jen domácnosti v hl. m. Praze (9,8 %).
Hodnocení toho, co si domácnosti mohou dovolit, je rok od roku příznivější a stále méně domácností uvádí, že si nemohou dopřát dovolenou, uhradit neočekávané výdaje či jíst pravidelně maso. I přes tento vývoj a současný nárůst čistých příjmů domácností však patří i nadále Ústecký kraj v mezikrajovém srovnání k hůře hodnoceným krajům. Týdenní dovolenou mimo domov si v roce 2022 nemohlo dovolit 24,2 % domácností, což je třetí nejvyšší podíl domácností v ČR po Libereckém (27,4 %), Jihočeském (27,1 %) a Olomouckém kraji (26,7 %). Jíst obden maso si nemohlo dovolit celých 10,0 % domácností, tedy nejvyšší podíl mezi kraji, přičemž republikový průměr byl 5,2 %. Nepříznivá ekonomická situace domácností se rovněž projevila i ve schopnosti zaplatit neočekávaný výdaj. V roce 2022 byl tento neočekávaný výdaj stanoven ve výši 13 600 Kč a tuto částku by si nemohlo dovolit zaplatit celých 27,2 % domácností, což je třetí nejvyšší podíl mezi kraji po Karlovarském (29,7 %) a Libereckém (28,0 %) kraji.
Kontakt:
Ing. Iva Princová
Krajská správa ČSÚ v Ústí nad Labem
Tel.: 472 706 106
Mob.: 797 874 132
E-mail: infoservisul@czso.cz
Přílohy
- Více informací naleznete v publikaci
-
Příjmy a životní podmínky domácností - 2022
Odkaz [nové okno]
-
Příjmy a životní podmínky domácností v Ústeckém kraji – 2022 (aktualita v pdf)
Okomentovat na facebooku
Poslední zprávy z rubriky Z regionů:
Přečtěte si také:
Prezentace
04.09.2024 Akciové portfolio Tomáše Vranky: Alphabet má…
02.09.2024 Nvidia opět překonala očekávání! Investoři…
29.08.2024 Změny v povinném ručení se blíží. Řidiči,…
Okénko investora
Ali Daylami, BITmarkets
Petr Lajsek, Purple Trading
Ropa padá na roční minima! Kam až poklesnou ceny pohonných hmot?
Mgr. Timur Barotov, BHS
Miroslav Novák, AKCENTA
Jiří Cimpel, Cimpel & Partneři
Radoslav Jusko, Ronda Invest
Olívia Lacenová, Wonderinterest Trading Ltd.
Jakub Petruška, Zlaťáky.cz